![Sárdi-rét](/csaladisi/sites/default/files/styles/cimlap_kep/public/kepek/beszamolok/2012/februar_5.jpeg?itok=axIy13wH)
Denis Hayes amerikai egyetemista kezdeményezésére 1970. április 22-én Amerikában mintegy 25 millióan emelték hangjukat a bolygó védelméért. Azóta ez a nap hivatalosan is a föld napja lett, szimbóluma a földgömb. „Ki mondta, hogy nem tudod megváltoztatni a világot?” jelmondattal a magyar környezetvédők 1990-ben hozták létre a Föld Napja Alapítványt. A Föld napja alakalmából számos természetvédelmi rendezvényt tartanak világszerte. Az Erdélyi Kárpát-Egyesület kolozsvári osztályának programajánlatában is szerepelnek az alakalomhoz kötődő különböző rendezvények, ezek egyike kirándulás a sárdi rétre.
A sárdi rét vizenyős hely volt mindaddig, amíg mezőgazdasági termőterületté való átalakítása céljából (!) 2003-ban meg nem kezdték a lecsapolását. A Szabadság 2006. július 12-i számában Idejében megmentett természeti ritkaság: a sárdi rét című írásában Farkas Imola többek közt így ír „Szerencsére ma már nem kell aggódnunk, hiszen a megyei tanács június 21-én meghozott 107-es számú határozata értelmében a Sárd völgye, mintegy 6 hektárnyi terület, a »Kockás liliom-rét« védett.” Bár akkor leállították a lecsapolási munkálatokat, a területet sajnos nem állították vissza eredeti állapotába, a kiásott árkokat nem tömték be, a műanyag csöveket sem szedték össze.
Az egykor elkezdett lecsapolást szolgáló mély árkok olyan méretűek voltak, hogy ember át nem mehetett rajtuk, de sem állat ki nem jöhetett egykönnyen, ha valami okból beletévedt. Szerencsére ma ezek az árkok olyan mértékben elbokrosodtak, hogy ember és állat is könnyen áthaladhat rajtuk. A földbeágyazott műanyag csövek, bár ma már kevésbé, de még mindig elvezetik a vizet a nedvességet igénylő virágoktól. Remélhetőleg hamarosan eltömődnek ezek a csövek is, és valamikor talán visszaállnak az eredeti nedvességviszonyok, a jellegzetes növényzet természetes vízszükségletének megfelelően.
A sárdi rét völgyének mindkét oldalán több „mellékág” is van. A völgyek hálózatának összessége (Dr. Frink József Pál botanikus-biológus szerint) mintegy 15-20 hektárra tehető, amiből csak az említett 6 hektárnyi terület élvez védettséget. A sárdi völgyréten nemcsak a kockás liliom dominál, de egykoron bőségesen volt ott zergeboglár, keskenylevelű nárcisz, szibériai nőszirom is, más, bő nedvességet igénylő vadvirágokkal egyetemben. Nemegyszer feketególyát is látni lehetett ezen a részen. A közeli erdőkben a gyöngyvirág és a törpe nőszirom sokasága is kellemes látvány. Sajnos ezeknek, de főleg a völgyi virágoknak a létét nemcsak a vízhiány befolyásolja: a környéken lakók nagy mennyiségben szedik a védett virágokat és aztán a piacon értékesítik, ami előbb-utóbb a kipusztulásukhoz vezethet. Sem az eladó, sem a vevő nem számol azzal a ténnyel, hogy ezek a virágok, amennyire szépek, éppen annyira kötődnek természetes környezetükhöz, ezért az otthoni körülmények között nagyon rövid ideig élvezhetőek! A természetszerető kirándulók többsége immár rendelkezik egy akármilyen digitális fényképezőgéppel, és a virágokat kincsként, nem a hátizsákjukban, hanem a fényképezőgép memóriakártyáján viszik haza, ezzel is hozzájárulva a természet megvédéséhez.
Április 21-én, szombaton, vonatos kirándulás és biciklis túra is lesz a sárdi rétre. Részletek az Áprilisi rendezvények című jobb oldali írásban.
Vas Géza